![](https://laikrastisplunge.lt/wp-content/plugins/lazy-load/images/1x1.trans.gif)
Ketvirtadienį minėtos Lietuvos kariuomenės įkūrimo 105-osios metinės.
Mažeikiuose ši diena paminėta rikiuote Nepriklausomybės aikštėje.
Prieš šventę Savivaldybės kultūros centre vyko renginys, kuriame pristatytas pranešimas apie kariuomenės kūrimąsi Mažeikių krašte, Gabijos gimnazijos mokinių sukurtas filmas „Mano senelis – rinktinės savanoris“, surengtas koncertas.
Pirmasis įsakymas – dėl kariuomenės
Lietuvos valstybės istorija neatsiejama nuo kariuomenės istorijos –1918 m. vasario 16-ąją buvo paskelbtas Lietuvos Nepriklausomybės Aktas, o po penkių dienų jau buvo išleistas pirmasis įsakymas kurti Lietuvos ginkluotąsias pajėgas. Ta diena yra oficiali Lietuvos kariuomenės įsteigimo data, tuomet kariuomenėje buvo apie 100 karininkų ir karo valdininkų ir apie 50 savanorių kareivių.
1940 m. birželį sovietams okupavus Lietuvą, jos kariuomenė buvo palaipsniui integruojama į Raudonąją armiją, mažinama, kol galutinai panaikinta.
Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo, 1990 m., buvo įsteigtas Krašto apsaugos departamentas, kuriam buvo pavesta atkurti krašto apsaugos sistemą, ir 1992 m. lapkričio 19 d. iškilmingai paskelbta, kad atkuriama Lietuvos Respublikos kariuomenė.
Norėtųsi didesnio dėmesio rezervistams
Dabar Lietuvos ginkluotąsias pajėgas sudaro daugiau kaip 22 tūkst. karių bei tarnautojų.
Jos užduotis taikos metu – vykdyti nenutrūkstamą karinį rengimą ir taip išlaikyti aukštą kovinę parengtį bei atgrasyti potencialų priešą nuo galimo ginkluoto konflikto su Lietuvos valstybe.
Prieš aštuonerius metus atnaujinta šauktinių kariuomenė. Pirmasis devynių mėnesių tarnybą savo noru pasirinkęs jaunuolis – viekšniškis Ernestas Vilimas, kuris vėliau tęsė kariškio kelią.
Kiekvienais metais į tarnybą kariuomenėje pakviečiama tarnauti daugiau kaip pusketvirto tūkstančio šauktinių, iš Mažeikių rajono karinę tarnybą pradeda apie šimtą.
„Lietuvos kariuomenės tikslas yra ginti šalį nuo agresorių išpuolių, gynybai būtini ir dabar esantys profesionalūs kariškiai, ir šauktiniai. Tačiau, kaip parodė Ukrainos pavyzdžiai, didesnis dėmesys šiuo metu turi būti skirtas rezervistams, kurie yra apmokyti, tačiau lyg ir palikti likimo valiai. Ukrainoje jie parodė, kad yra nemaža smogiamoji jėga, todėl, manau, kad reikia jiems periodiškai rengti mokymus, kad būtų tinkamai pasirengę gynybai“, – sakė Mažeikių 801-os šaulių kuopos vadas Pranas Trakinis.
Aikštė tapo simboline vieta
Ketvirtadienį Lietuvos kariuomenės dienos proga Mažeikiuose, Nepriklausomybės aikštėje, vyko šaulių rikiuotė – keturios dešimtys rajono jaunųjų šaulių priėmė pasižadėjimus.
Pasak kuopos vado, ši tradicija gyvuoja nuo tada, kai buvusi Tarybų aikštė po Nepriklausomybės atkūrimo buvo pervadinta į Nepriklausomybės aikštę ir ją papuošė kalvio Algirdo Stankaus nukaltas paminklinis kryžius žuvusiesiems už Lietuvos laisvę.
„Šioje aikštėje mes minime ne tik Kariuomenės dieną, bet ir rengiame rikiuotes Lietuvai atmintinomis dienomis. Nuostabus dalykas, kad aikštė – netoli Švč. Jėzaus Širdies bažnyčios, kur mes galime padėkoti Aukščiausiajam už tai, kad mes galime gyventi, padėkoti tiems, kurie žuvo už mūsų ir Lietuvos ateitį, o po to – žygiuoti iki šios simbolinės vietos, kur bent trumpam galime susimąstyti apie šalies praeitį ir ateitį“, – kalbėjo P. Trakinis.
Sujungė lietuvio kario ir žirgo motyvus
Mažeikių kultūros centre pirmą kartą vyko renginys „Mano brolelis žirgą balnojo, į karą jojo…“, skirtas Lietuvos kariuomenės dienai ir šiemet minimiems Žirgo metams.
Mažeikių muziejaus vyriausiasis muziejininkas Vytautas Ramanauskas pristatė pranešimą „Istorinis kariuomenės formavimas“, kuriame daugiausia paliestas kariuomenės kūrimasis Mažeikių krašte.
Susirinkusieji galėjo pamatyti Gabijos gimnazijos jaunųjų šaulių ir jų vadovės Rimos Skrodenytės sukurtą filmą „Mano senelis – rinktinės savanoris“. Šis filmas praėjusiais metais konkurse „Praeities stiprybė – dabarčiai“, kuriame šalies mokyklų komandos siekė kūrybiškai papasakoti jaudinančius, tačiau jau galbūt primirštus, o kai kuriems – net nežinomus mūsų šalies laisvės kovų istorijos momentus, buvo pripažintas geriausiu.
Renginyje koncertavo Mažeikių Merkelio Račkausko gimnazijos merginų vokalinis ansamblis „Incanto“, Mažeikių kultūros centro folkloro ansamblis „Alksna“, solistės Gabrielė Griškėnaitė ir InnaTrošina.
Nuotr. Rimos Skrodenytės ir iš redakcijos archyvo